Guvernul României se împrumută la cele mai mari dobânzi din Uniunea Europeană, iar costurile creditelor au ajuns la maximul ultimilor nouă ani, arată datele publicate de Banca Centrală Europeană, analizate de Economedia.
Rata dobânzii pe termen lung (10 ani, de referință) pentru România a crescut la 5,37%, în decembrie 2021, cel mai mare nivel din ultimii nouă ani, arată datele BCE. România s-a împrumutat ultima dată la dobânzi mai mari în iunie 2013, când rata dobânzii era de 5,43%.
![](https://cdn.economedia.ro/wp-content/uploads/2022/01/amCharts-1.webp)
În plus, ratele dobânzilor pe termen lung la care se împrumută România aproape s-au dublat în ultimul an, după ce în februarie 2021 se situau la un nivel minim record de 2,65%, mai arată datele BCE analizate de Economedia.
Dobânda pe termen lung a mai crescut aproape de nivelul de 5% și în perioada 2018-2019, când Guvernul avea o politică wage-led growth prin care făcea împrumuturi mari pentru creșterea rapidă a salariilor. Însă o creștere așa abruptă și constantă a costurilor de finanțare ca cea de la finalul anului 2021 nu a mai avut loc în ultimii ani.
De altfel, România este țara care se împrumută la cele mai mari costuri din Uniunea Europeană, mai arată datele BCE. Doar Ungaria și Polonia se mai împrumută la costuri mari, în UE, de 4,40% și 3,35%. În schimb, țări precum Germania sau Danemarca se împrumută chiar la dobânzi negative.
![](https://cdn.economedia.ro/wp-content/uploads/2022/01/dobanda-pe-termen-lung.webp)
![](https://cdn.economedia.ro/wp-content/uploads/2022/01/evolutia-dobanzilor-.webp)
Nivelul dobânzilor „a la long” reprezintă un indicator al credibilității țării în fața investitorilor, un cost mare și în creștere însemnând că investitorii văd anumite riscuri. Totodată, nivelul ridicat al dobânzilor la care se împrumută România este îngrijorător, în contextul în care țara noastră are de finanțat în acest an un deficit de 5,8% (aproximativ 77 miliarde lei) din Produsul Intern Brut (PIB), fiind singura țară din UE în procedură de deficit excesiv. Per total, România trebuie să împrumute în acest an aproximativ 145 miliarde lei de pe piaţa internă şi externă pentru finanţarea deficitului bugetar şi refinanţarea datoriilor anterioare. Un cost mai mare al împrumuturilor înseamnă o presiune asupra datoriei publice, în creștere în ultimii ani, „la mustață” acum de pragul de 50% din PIB.
Florin Cîțu, președintele PNL, le-a transmis joi liderilor partidului că este ”îngrijorat” de creșterea dobânzilor la care se împrumută Ministerul Finanțelor, condus de Adrian Câciu (PSD), au declarat pentru G4Media surse liberale. Cîțu, fost ministru al Finanțelor, le-a transmis liberalilor că investitorii care cumpără datoria României își pierd încrederea în guvern, ceea ce ar putea duce la o creștere și mai mare a dobânzilor, cu efecte asupra cetățenilor care au rate.
Discursul lui Cîțu în interiorul PNL a venit după ce guvernul a împrumutat miercuri 2,4 miliarde de dolari, prin două emisiuni de obligațiuni, în prima ieșire externă din acest an, potrivit Economedia.